Дослідницька програма «історії понять»: евристичні можливості в інтерпретації семантики приватності - Ходус, Олена (Науково-теоретичний альманах Грані, 2020)
У статті здійснена рецепція оригінальної дослідницької перспективи «історії понять» (концептуальної історії) з метою концептуалізації феномена приватності. Обґрунтовується евристична доцільність саме цієї аналітичної оптика, яка дозволяє по-новому осмислити приватну реальність, котра, як виявляється, позбавлена субстанційності (сьогодні приватне може бути всюди) та універсальності (у тому сенсі, що слово «приватне» може багато чого означати, і ці значення вкорінені в репрезентативній культурі, вбудовані у приховані структури владних диспозицій). З’ясовано, що аналітичний апарат «історії понять» може бути корисним як засіб подолання теоретичної недостатності класичного типу соціального пізнання з його концептуальними імперативами «природньої» визначеності, жорсткої впорядкованості, абстрактної раціональності, універсальності, загальної застосовності до будь-яких реалій, «ціннісної нейтральності». Підхід «історії понять», напроти, пропонує брати до уваги рефлексивність, контекстуальну включеність, подвійну герменевтику, які розкривають походження феноменів людського буття, «схоплених» у репрезентативній мові – поняттях, категоріях, метафорах, локалізованих/артикульованих у мовних комунікаціях. Застосування гносеологічних принципів «історії понять» до операціоналізації приватності, дозволило розширити традиційні уявлення про цей концепт і встановити, за яких умов ця категорія: а) сповнюється нормативними значеннями; б) набуває особливого ціннісного статусу в актуальному понятійному словнику, задіяному у повсякденних інтерпретативних стратегіях «персонального Я»; в) доповнюється новими смисловими конотаціями («лінгвістичними інноваціями» в термінології Р. Козеллека) у структурі мислення на кшталт «публізації приватного», «приватизації публічного», що виводить на перший план питання рефлексії конкретної контекстуальності, яка спрямовує роботу мови.