Державна служба як соціальний ліфт до регіональних еліт: у вимірі якісної соціології - Крашевська, Є. В.; Ратушна, Т. О.; Кудінов, І. О. (Науково-теоретичний альманах Грані, 2019)
Стаття присвячена аналізу суб’єктивних оцінок представників регіональної еліти (державних служ-бовців) щодо власної соціальної ролі, місця і значення в суспільстві та оцінці ними ефективності функ-ціонування державної служби як соціального ліфта. Для вивчення суб’єктивних оцінок представниківрегіональної еліти щодо ефективності функціонування державної служби як соціального ліфта було ви-користано якісну методологію, яка акцентує увагу на значеннях та смислах, особливостях їх творення таконструювання в процесі соціальної комунікації, що дозволяє обійти формалізовані та соціально схвалю-вані відповіді інформантів та дізнатися реальний стан речей у досліджуваній сукупності. Дані для аналі-зу були отримані під час проведення глибинних сфокусованих інтерв’ю з представниками державноїслужби різних рангів та управлінь Запорізької області у квітні-травні 2017 р.За результатами дослідження було визначено, що державні службовці як суб’єкти прийняття держав-них управлінських рішень наділені можливістю впливати на суспільство в рамках регіональних компе-тенцій, що надає їм певних привілеї та ознак елітарності на регіональному рівні. Водночас було визначе-но, що інститут державної служби виконує функцію соціального ліфта для регіональних еліт із певнимиобмеженнями – до певної ланки, оскільки сам процес переміщення зумовлений не тільки особистимиякостями індивідів, а й їх політичними вподобаннями, широтою соціальних зв’язків, приналежністю допевної впливової групи, що може надати протекцію. Дана особливість призводить до того, що просуван-ня індивідів стає стрибкоподібним і не залежить від їх здібностей, професіоналізму та потенціалу. Томувходження до регіональної еліти відбувається не через «непрацюючий» ліфт, а через застосування додат-кових каналів соціальної мобільності.