Особливості (ре)конфігурації публічних просторів у місті: до питання актуалізації проблеми у науковому дискурсі - Міхно, Н. К. (Науково-теоретичний альманах Грані, 2019)
У межах даної статті основна увага зосереджена на простеженні особливостей зміни конфігураціїпублічних просторів у містах, що обумовлено, з одного боку, зміною соцієтальної тканини суспільства– зрушеннями у соціокультурному, інформаційному, комунікаційному просторах, а, з іншого боку,детермінується низкою методологічних зрушень у науковій площині. Відмічена динаміка поглядів низкизарубіжних та вітчизняних дослідників на окреслену проблемну сферу, особлива увага зосередженана теоретичних конструкціях, запропонованих такими вченими, як М. Вебер, Г. Зіммель, Ф. Тьоніс,І. Гофман, П. Бурдьє, Х. Арендт, Ю. Хабермас, Дж. Уррі, З. Бауман, Дж. Джакобс, В. Вайт, Р. Сеннетт,Р. Ольденбург. Оцінено вплив сучасних українських соціологів на розширення корпусу теоретичнихтекстів, присвячених аналізу зміни міських публічних просторів у сучасних містах, зокрема, використаніідеї А. Петренко-Лисак, О. Ходус та І. Тищенко. Відштовхуючись від методологічної орієнтації на розглядміста як культурного тексту, що володіє насиченим символістичним та семіотичним навантаженням,публічність у місті постає як обумовлений символічно і детермінований «уявними соціальнимизначеннями» феномен. Виокремлено узагальнювальні характеристики класичних публічних просторів умістах, до яких можна віднести доступність, комфорт, зрозумілий функціонал, наповненість діяльністю,рівність учасників, вільний доступ до простору, безпеку, простір повинен займати конкретну міськутериторію і надавати можливість зустрічі з незнайомими людьми. Зафіксовано, що сучасні містата мегаполіси обмежують та зводять до мінімуму приватний простір, але збільшують публічний.Відмічено, що гібридні публічно-приватні простори постають унікальними явищами, виникнення якихстало можливо тільки на сучасному етапі розвитку міст. Виділено, як евристично спроможні концепціїіснування «третіх місць» та «четвертих місць» у міських просторах у сучасному суспільстві, оскількизалучення даної теоретичної конструкції до аналізу міст відкриває можливість врахувати, з одного боку,актуальні тенденції дигіталізації сучасного міського простору, а, з іншого – онтологічні характеристикиспільності містян.