Внесок часопису «Киевская старина» в розробку проблем української генеалогії - Kolesnyk, O. S. (Науково-теоретичний альманах Грані, 2018)
Зроблено короткий огляд основних історіографічних досліджень стану розвитку української генеалогії другої половини ХІХ – початку ХХ ст., історії часопису та наукового спадку істориків, які займалися генеалогічною тематикою. Проаналізовано публікації з проблем генеалогії українських родин (Милорадовичі, Миклашевські, Ломиковські, Кулябки, Горленки, Чарниші, Вишневські, Свічки, Афендики та ін.), що уміщені на сторінках наукового історичного журналу «Киевская старина» (1882–1906). Статті, що містять генеалогічний матеріал, умовно розподілені на п’ять груп: суто генеалогічні нариси; історико-біографічні дослідження з елементами генеалогічних матеріалів; загальноісторичні дослідження з деякими генеалогічними сюжетами; рецензії на генеалогічні праці попередників і сучасників та збірки документів з родинних архівів, опубліковані окремими виданнями; публікації матеріалів родинних архівів з передмовами та примітками до них. Всього було нараховано близько 166 спеціальних статей, нарисів, заміток, оглядів і рецензій, які містять інформацію з тематики, яка нас цікавить.Встановлено основне коло авторів, які публікували праці на генеалогічну тематику в «Киевской старине» (О. Лазаревський, Г. Милорадович, В. Антонович, В. Модзалевський, І. Новицький, Ф. Ніколайчик, Ф. Терновський, О. Лашкевич, М. Стороженко, О. Дабіжа, О. Маркевич), а також особливості подання ними джерельної інформації, аналізу, фіксації (схеми, поколінні розписи, генеалогічні дерева) та інтерпретації генеалогічного матеріалу. З’ясовано, що більшість опублікованих на сторінках журналу «Киевская старина» евристичних та аналітичних результатів генеалогічних розвідок, публікацій документів із фамільних архівів вводились до наукового обігу вперше і не втратили власної наукової вартості й зараз.