Глобалізація: політико-економічний та соціологічний аналіз культур - Babicheva, O. S.; Bogomaz, K. Y. (Науково-теоретичний альманах Грані, 2016)
У представленій статті автори розглядають політико-економічний та культурний стан у світі в контексті глобалізаційних процесів. Першочергову увагу приділено висвітленню політико-економічної ситуації в світі. Адже ХХ століття продемонструвало могутність наднаціональних воєнно-політичних блоків, можливість коаліцій керуючих груп, континентальних і регіональних об’єднань, світових міжнародних організацій. Наприкінці ХХ століття намітилися контури «всесвітнього правління»: деякі міжнародні організації почали виконувати важливі політичні інтеграційні функції. В економічній сфері посилилось значення глобального розподілу праці, підвищилася роль транснаціональних корпорацій, які стали могутніми силами світової економіки. Втративши національне коріння, подібні корпорації діють по всьому світу, використовуючи місцеві ресурси й субсидії. Авторами зауважено, що тенденції глобалізації позначилися і на культурі. Засоби масової інформації зближують народи і континенти, інформуючи мільйони людей про події у різних кінцях планети, залучаючи їх до різноманітного культурного досвіду, традицій і звичаїв екзотичних племен і народностей. Сьогодні ні в кого немає сумнівів, що прагнення вирішувати глобальні проблеми, які зачіпають інтереси народів на всіх континентах, веде до формування світової гуманістичної свідомості. Доведено, що тривалий час феномен глобалізації розглядався в соціально-політичних теоріях переважно з позиції економічного центризму. Адже саме в економічній сфері глобалізація центризму була найбільш виявленою. У межах економічного центризму розроблено основні класичні концепції: теорія імперіалізму, теорія залежності, теорія світової системи. Відзначено, що представлені економіко-центричні картини глобалізації нездатні пояснити культурно-історичне різноманіття світу, що зберігається в умовах економічної уніфікації та іноді конфліктує з нею. Усвідомлення процесу глобалізації світового співтовариства потребує нових підходів, здатних пояснити інтеграційні процеси у найрізноманітніших сферах суспільного життя. Авторами підкреслено, що сьогодні образи глобального світу та теорії глобалізму розробляються вченими різних наукових напрямів – соціологами, антропологами, філософами, політологами, істориками. Проте їхні думки з приводу феномена глобалізації досить різні.