Соціально–економічне життя дворянства лівобережжя у вітчизняній історіографії - Компанієць, Сергій (Науково-теоретичний альманах Грані, 2025)
ктуальність. Культура пам'яті предків була однією з відмінних характеристик дворянської ідентичності. Шляхетний рід визначав себе як такий через спільне патрилінійне походження від реального або уявного дворянського предка, останній зазвичай знаходився в глибині часів. Дворяни вважали себе, перш за все, наступниками попередніх поколінь, від яких вони не лише отримали своє біологічне існування, але й свою соціальну перевагу. Проте створені радянською та народницькою історіографією образи українського дворянства як визискувачів трудового народу та зрадників національної справи зазнали суттєвої корозії. Завдяки інтенсивному освоєнню цієї проблематики накопичено значний масив досліджень історії дворянства Лівобережжя, які суттєво змінили уявлення щодо громадської, господарської, освітньої та культурної активності панівної верстви. Мета статті полягає у здійсненні комплексного аналізу соціально-економічного становища та повсякдення дворянства Лівобережжя крізь призму вітчизняної історіографії різних історичних періодів. Результати. Проведено аналіз особливостей соціально-економічного життя дворянства Лівобережжя у вітчизняній історіографії. Виявлено, що проблематика історії дворянства, яка на початку 1990-х рр. займала маргінальне місце в історіографії, у ХХІ ст. стала однією з провідних тем. Найбільш розробленими виявилися такі питання, як: меценатська, освітня, громадська, господарська діяльність найбільш значущих представників цієї верстви. Висновки. Проаналізовано історіографію питання соціально-економічного життя дворянства Лівобережжя, в її структурі можна виділити три етапи, для яких характерні власні особливості репрезентації цієї проблеми. Без розв’язання виявлених проблем неможливе не лише глибоке розуміння історії дворянства, а й адекватне сприйняття «українського ХІХ століття» загалом.