Вплив історичних міфів на становлення української ідентичності - Дияк, Вадим; Борейчук, Денис (Науково-теоретичний альманах Грані, 2025)
Актуальність. У контексті російсько-української війни проблема культурної самоідентифікації українців набула особливої гостроти. Саме в переломні моменти історії національні спільноти активізують звернення до колективної пам’яті та міфологічних структур. Національні міфи як символічні конденсації історичного досвіду відіграють фундаментальну роль у формуванні патріотизму, збереженні ідентичності та протистоянні агресивному зовнішньому наративу. Український культурний простір, зокрема в період воєнного спротиву, демонструє як звернення до традиційної міфології й ревізію міфів попередніх епох, так і появу новітніх міфів («Привид Києва», «Пес Патрон», «Баба з банкою» та ін.), які виконують функцію моральної мобілізації. Мета ‒ дослідження ключових міфів, що складають підвалини української самоідентифікації, а також проаналізувати, як ці наративи сприяють формуванню національної ідентичності, патріотизму та культурної згуртованості. Результати. У статті показано, що позитивна українська колективна ідентичність ґрунтується на двох архетипових опорах: образі козака (як уособлення мужності, волі, військової доблесті) та образі Матері (як втілення кордоцентризму, турботи, моральної правоти). Обидва архетипи мають глибокі корені в українській традиції ‒ історичній, фольклорній, релігійній ‒ і набувають нових форм у сучасному культурному просторі часів російсько-української війни. Позитивна міфологія виступає як засіб спротиву, утвердження правди, гідності й духовної автономії. Висновки. Створення позитивних міфів у часи війни є природною формою самоорганізації нації. У випадку України ця міфотворчість тісно пов’язана з глибоко укоріненими архетипами – козацьким героїзмом та материнською етикою серця. Обидві основи визначають моральну вертикаль української ідентичності. Подальші дослідження можуть зосередитися на інтерпретації цих архетипів у сучасному мистецтві, медіа, освітніх практиках і повсякденному національному наративі.