Повсякдення українського повоєнного села: методолого-теоретична проблема на тлі фактологічної бази - Нікілєв, Олександр (Науково-теоретичний альманах Грані, 2025)
Розглядається ситуація з вивченням повсякдення українського села повоєнної доби. Мета – дослідити стан вивчення проблеми, з’ясувати особливості її висвітлення у вітчизняній історичній науці. Основні результати. Показано, що проблема повсякдення, в тому числі й ‒ села, набула актуальності в українській історичній науці лише за часів незалежності. Підкреслюється, що попри це, на сьогоднішній час маються вагомі здобутки у її вивченні. Напрацьоване серйозне теоретико-методологічне підґрунтя для фактологічних досліджень, реалізовано значне коло проектів, в яких широко представлені результати наукових пошуків дослідників. Висвітлено проблеми, що потребують концентрації зусиль фахівців. Вагомою проблемою виступає обмеженість дослідницької бази. Зазначається, що вона є традиційною з совєтських часів. У роботі з нею дослідники автоматично використовують методики, що застосовуються при висвітленні соціально-економічної історії. Вказується, що дослідження повсякдення потребує нових підходів та застосування нових методик вивчення, видового розширення джерельної бази. Запропоновано і детально обґрунтовано один з підходів. Підкреслюється, що розширення джерельної бази, має відбуватися, у першу чергу, за рахунок комплексів документів, що походять з селянського середовища або ‒максимально наближених до нього. Наводиться комплекс таких видів, розкриваються їх інформативність у дослідженні саме повсякдення села. Це масові джерела, складені у формі опитувальників, спогади учасників та сучасників подій, мемуарна література, поточна і звітна документація сільських і селищних рад, правлінь колгоспів, загальних колгоспних зборів, виконкомів районних рад, регіональна преса. Зазначається, що даний комплекс джерел, поки що обмежено використовується дослідниками. Робиться висновок, що попри доволі пізнє долучення вітчизняних дослідників до вивчення повсякдення українського села, у них маються вагомі здобутки. Хоча маються і ряд аспектів, що потребують подальшого з’ясування. Дослідження проблеми потребує нових підходів та застосування нових методик дослідження, а також ‒ видового розширення джерельної бази.