Якість життя у великому місті (на прикладі міста Дніпро) - Бойко, В. А. (Науково-теоретичний альманах Грані, 2019)
У статті обґрунтовані евристичні можливості об’єктивного і суб’єктивного підходів щодо визна- чення якості життя індивідів у сучасному суспільстві. Для конструювання вимірювання якості життя населення у даному ракурсі було визначено об’єктивні і суб’єктивні показники: кількісні, які фіксу- ють наявність або відсутність певної властивості, і якісні, які фіксують міру її прояву, розвитку. Для емпіричної репрезентації якості життя мешканців м. Дніпро були використані дані соціологічних до- сліджень, «Дніпро – моє рідне місто» і четвертого всеукраїнського муніципального опитування IRI. Схарактеризовані можливості і умови для самореалізації особистості, визначено суб’єктив- ний рівень оцінки стратегій успішності, професійних перспектив, досягнення матеріального добро- буту у міському просторі крізь призму вікової диференціації. Зафіксовані позитивні зрушення у сприйнятті міста як інклюзивного простору (поширення інклюзивної освіти, відкриття дитячих і спортивних майданчиків, на яких враховуються потреби дітей з обмеженими можливостями тощо). Характеристики міського соціального життя були визначені через фрагментарність, розірваність, децентрованість, дегуманізованість, які стають маркерами сучасного суспільства. Ці процеси впли- вають на емоційний внутрішній стан індивіда і визначають коло його соціальних страхів. Основні фактори, що викликають тривогу і страх у масовій свідомості городян, пов’язані з економічними пи- таннями – зростання цін, втрата роботи, закриття підприємств. Визначені структура витрат і оцінки добробуту та рівень задоволеності матеріальними благами. Надана суб’єктивна характеристика рин- ку праці та можливостей займатися підприємницькою діяльністю. Загальна характеристика якості життя у м. Дніпро представлена у зведеному Індексі оцінки можливостей.