Державна служба як соціальний ліфт до регіональних еліт: у вимірі якісної соціології - Крашевська, Є. В.; Ратушна, Т. О.; Кудінов, І. О. (Науково-теоретичний альманах Грані, 2019)
Стаття присвячена аналізу суб’єктивних оцінок представників регіональної еліти (державних служ- бовців) щодо власної соціальної ролі, місця і значення в суспільстві та оцінці ними ефективності функ- ціонування державної служби як соціального ліфта. Для вивчення суб’єктивних оцінок представників регіональної еліти щодо ефективності функціонування державної служби як соціального ліфта було ви- користано якісну методологію, яка акцентує увагу на значеннях та смислах, особливостях їх творення та конструювання в процесі соціальної комунікації, що дозволяє обійти формалізовані та соціально схвалю- вані відповіді інформантів та дізнатися реальний стан речей у досліджуваній сукупності. Дані для аналі- зу були отримані під час проведення глибинних сфокусованих інтерв’ю з представниками державної служби різних рангів та управлінь Запорізької області у квітні-травні 2017 р. За результатами дослідження було визначено, що державні службовці як суб’єкти прийняття держав- них управлінських рішень наділені можливістю впливати на суспільство в рамках регіональних компе- тенцій, що надає їм певних привілеї та ознак елітарності на регіональному рівні. Водночас було визначе- но, що інститут державної служби виконує функцію соціального ліфта для регіональних еліт із певними обмеженнями – до певної ланки, оскільки сам процес переміщення зумовлений не тільки особистими якостями індивідів, а й їх політичними вподобаннями, широтою соціальних зв’язків, приналежністю до певної впливової групи, що може надати протекцію. Дана особливість призводить до того, що просуван- ня індивідів стає стрибкоподібним і не залежить від їх здібностей, професіоналізму та потенціалу. Тому входження до регіональної еліти відбувається не через «непрацюючий» ліфт, а через застосування додат- кових каналів соціальної мобільності.