Сучасні теоретико-методологічні підходи до визначення впливу інститутів громадянського суспільства на розвиток внутрішньополітичних процесів - Костенко, А. М. (Науково-теоретичний альманах Грані, 2019)
На сучасному етапі розвитку суспільних наук сформувався широкий спектр концепцій й теорій громадянського суспільства. Структурування наявних наукових підходів до вивчення громадянського суспільства дозволяє виокремити в них такі групи: широкий підхід до трактування громадянського суспільства; соціокультурний підхід; комунікативний підхід; глобальне громадянське суспільство. Прибічники широкого підходу до розуміння громадянського суспільства не розглядають його як інституційний феномен, а вважають певною характеристикою суспільства з точки зору його самоорганізації, насамперед ступеня розвитку демократії. Ними наголошується, що громадянське суспільство є важливою умовою демократії й необхідним чинником демократичних змін у державі. Соціокультурний підхід до вивчення громадянського суспільства розглядає його як особливий соціокультурний простір, у якому формується система недержавних суспільних інститутів і відносин, що створюють можливість і умови в межах загальноприйнятих правових норм кожній людині як самостійному суб’єкту суспільного життя реалізувати свої громадянські права, задовольняти свої матеріальні і духовні потреби. Згідно з комунікативним підходом громадянське суспільство покликано здійснювати контроль за державою, а відтак постійне вдосконалення та розвиток громадянського суспільства сприяє ефективному її розвитку. При цьому запорукою функціонування міцного та стійкого громадянського суспільства є постійний діалог за схемами: «індивід – політична влада», «суспільство – держава». Нарешті, останній підхід базується на переконанні, що глобальне громадянське суспільство покликане вирішувати загальнозначущі проблеми людства шляхом взаємодії через всесвітню мережу.