Мілітаризована лексика сучасної української мови у старшій школі: методичний аспект - Чевюк, Анастасія; Кумеда, Олена; Гуменюк, Інна (Науково-теоретичний альманах Грані, 2026)
У статті проаналізовано методичні аспекти вивчення мілітаризованої лексики сучасної української мови в старшій школі. Висвітлено стрімкі зміни вітчизняного лексикону, зумовлені повномасштабною війною, яка стала потужним каталізатором появи нових номінацій: неологізмів, сленгізмів та метафор. Розглянуто особливості функціонування мілітаризованих одиниць у медійному, публіцистичному й розмовному дискурсах, а також їхній вплив на мовну свідомість учнів 10–11 класів. Актуальність. Актуальність дослідження зумовлена активним проникненням мілітаризованої лексики в сучасний український мовний простір та недостатньою розробленістю методики її вивчення в закладах загальної середньої освіти. Старшокласники щоденно взаємодіють із новими мовними одиницями в медійному середовищі, однак не завжди усвідомлюють їхню семантику, стилістичне забарвлення та особливості функціонування, що актуалізує потребу системного опрацювання цього лексичного шару на уроках української мови. Метою дослідження є обґрунтування методики вивчення мілітаризованої лексики сучасної української мови в старшій школі та розроблення комплексу вправ для формування лексичної компетентності старшокласників. Результати. Проаналізовано особливості функціонування мілітаризованої лексики в сучасному українському медійному, публіцистичному та розмовному дискурсах. Обґрунтовано необхідність її системного вивчення в курсі української мови, зокрема під час опрацювання розділу «Лексикологія». Розроблено комплекс вправ, спрямованих на формування навичок семантичного й контекстуального аналізу, добору синонімів, визначення стилістичної доцільності мовних одиниць, а також створення власних усних і письмових висловлювань із використанням мілітаризованої лексики. Висновки. Доведено, що системне залучення мілітаризованої лексики до навчального процесу сприяє збагаченню словникового запасу учнів, розвитку їхньої лексичної й комунікативної компетентності, критичного мислення, уміння аналізувати мовні явища та свідомо використовувати сучасні мовні одиниці відповідно до комунікативної ситуації.