Вплив рис особистості та копінг-стратегій на рівень стресу серед студентів БП-1 НаУКМА після повномасштабного вторгнення - Балакіна, Софія; Мальцева, Катерина (Науково-теоретичний альманах Грані, 2025)
арінням організму. Інтерес до психосоціальних детермінант стресу є своєчасним, зокрема через загострення стресових станів в Україні у зв’язку із пандемією COVID-19 і збройним конфліктом. Ці чинники позначаються на молоді, що у випадку із студентством ускладнюється вимогами адаптації до академічного стилю життя. Чинники, здатні впливати на стан здоров’я та добробут індивідів, можуть бути проксимальними (внутрішніми або такими, що знаходяться ближче до «серцевини» досліджуваного процесу в номологічній сітці) або дистальними (укоріненими у зовнішній соціальній тканині). Дистальні чинники в соціологічній дисципліні вивчаються більш широко, зокрема в межах рамки соціальних детермінантів здоров’я. Тим часом важливо розуміти їхню взаємодію з проксимальними чинниками, а також вплив локального культурного та історичного контекстів. Метою дослідження було дослідити, які саме обставини та індивідуальні характеристики можуть впливати на рівень стресу та оцінити міру їхнього впливу на індивідуальну спроможність ефективно опиратися стресу. Проведене в 2024 р. в Києві кількісне онлайн опитування (N=1120) передбачало оцінку рівня стресу в залежності від рис особистості та копінг-стратегій студентської молоді після початку повномасштабного вторгнення. Для аналізу даних було використано програмне забезпечення SPSS із використанням кореляційного, регресійного та факторного методів аналізу, а також описові статистики. Результати. Дослідження перевіряло серію гіпотез щодо того, що підвищення показників Уникнення та Нейротизму вестиме до збільшення показників метрики рівня стресу, а підвищення показнику копінгових стратегій Вирішення проблем та Пошуку соціальної підтримки вестиме до зниження показників метрики рівня стресу, так само, як підвищення показників Екстраверсії, Відкритості до досвіду, Згодливості та Сумлінності вестиме до зниження показників метрики рівня стресу. Висновки. Висунуті гіпотези було підтримано даними. Обмеження дослідження включає відсутність метрик ПТСР.